SZEMANTIKAI TÖBBLETTARTALMAT HORDOZÓ MELLÉKMONDATOK: 
A SAJÁTOS JELENTÉSTARTALMÚ MELLÉKMONDATOK
(MGr. 513–524)

A sajátos jelentéstartalmak:
•	HASONLÍTÁS
•	KÖVETKEZMÉNYESSÉG
•	FELTÉTELESSÉG
•	MEGENGEDÉS
A mondatrészkifejtésre ráépül, de el is szakadhat tőle, ez utóbbiak a mellérendelés felé közelednek. A főmondatban visszatéve és -alakítva az adott mellékmondatot, a sajátos jtéstart. elveszik:
Szeretném, ha eljönnél. (tárgyi, feltételes) →Eljöttödet szeretném.
Olyan csend támadt egyszerre, mint amilyen villámcsapás után szokott következni. (minőségjelzői, hasonlító) → Villámcsapás utáni csend támadt egyszerre. 

1. Sajátos jelentéstartalmú mellékmondatok mondatrészkifejtéssel párosulva
1. 1. Hasonlító mm.

•	az igéhez /igenévhez kapcsolódó állp/mód/fokhatározás, jó források voltak a párhuzamos mondatok: Úgy/annyira szerette, ahogyan/amennyire az anyját egy gyerek szereti.
•	akcidenciafogalmat (csvés, állp, tul. és mennyiségfogalom) kifjező párh. szerk-ű von. mm-ok veleszületetten hasonlítók, ezek a MINT nélkülis képesek ezt a has. jelentésárnyalatot kifejezni (l. fentebb)
•	egyébként tipikus ksz a MINT, ami kombinálódhat egyéb von. nm-i és hszói ksz-val. További ilyen KSZ-k: amint, ahogy, amiként, amiképpen, akár(csak), amilyen, amekkora, amennyi. Aránymondatokban (l. fokH-i mm): minél, mentől
•	más sajátos jtésrárnyalattal is társulhat, pl. hasonlítás + feltételesség: mintha, minthogyha
•	az USZ. tipikusan mn-i, így a fn-i természetű m-ok (a-i, Tái) csak kihagyásos jelzői úton, azaz elliptikusan kaphatják meg e jtésárnyalatot: Példák: Annyi termett, mint amennyi még soha (A-i)
Annyira jól éreztem magam nálatok, amennyire még eddig soha. (fokH)
Sajnos többet eszik, mint kellene. (hasonlító Hi)
Úgy rohant felém, mintha én lennék a megmentője. (módH)
Úgy feküdt ott, mint/ahogy egy darab fa (állpH)
Mereven feküdt, mint egy halott (ÉH)
Annyiszor kell vizsgánom e félévben, mint Zsófinak. (számH)
Sári olyan, mint amilyen az édesanyja volt lánykorában (Á-i)
Akkor érkeztem, mint a többiek (időH)
Annyi termett, mint amennyi még soha (A-i)
Stb.

1. 2. Következményes mm.
•	akcidenciafogalmak következményét nevezi meg
•	ezért uazon főm. folytatódhat hasonlító vagy köv. mm-tal is: Akkora a hőség, mint a Szaharában. Akkora a hőség, hogy már alig szuszogunk.
•	Annyit hozz, hogy két napra elég legyen. – itt is csak ellipszis révén kaphat ilyen jtésárnyalatot fn-i természetű mondat (annyi barackot hozz)
•	KSZ itt: a hogy, úgyhogy, sesetleg a míg: Annyit dolgozott, míg a lapát feltörte a tenyerét.
Példák:
Olyan sok a dolgom, h alig tudom elvégezni (fokH)
Misi úgy tud 21-ezni, h mindig ő nyer (módH)
Olyan ez a dolgozat, hogy csak hármast lehet adni rá (Á-i)
Addig dolgozott, hogy megizzadt. (időH
Olyat ordított, hogy belezengett a ház (Tái)
Annyi termett, hogy alig győztük szedni (A-i)

1. 3. Feltételes mm.
•	a feltételt nevezi meg a mm., aminek be kell következnie ahhoz, hogy a főmondatban foglaltak megvalósulhassanak (főm: okozat, mm: OK)
•	az időH-sal függ össze
•	szubsztanciafogalmakhoz kötődik (az előbbiekkel ellentétben, amelyek akcidenciafogalmakhoz): Szeretem azt (a tényt), ha itt vagy velem.
•	KSZ: HA, HOGYHA, AMENNYIBEN
Példák:
Meglátogatlak, ha vége a tanításnak. (időH)
Valahányszor meglátogatom Lacit, mindig felvidulok (számH, itt a vala-előtag indukálja a feltételességet)
Vilmos bácsi nem szerette, ha csúfolták a madarai miatt (T-i)

1. 4. Megengedő mm.
•	komplex jtéskategória, magában foglal ellentétet, ráhagyást, feltételezést és fonák okságot, ez utóbbi a legjellemzőbb: Bár esik az eső, nem vitt esernyőt. (nem ok-okzat teljesül, hanem ok-fonák okozat)
•	ez szakadt el leginkább a mrészkifejtéstől
•	mellérendelő párhuzama a megszorító utótagú ellentétes mondat: Esik az eső, mégsem vitt esernyőt.
•	KSZ: nagyon változatos: 
o	PEDIG (János alszik, Peti pedig klarinétozik – szembeállító ellentétes mellérendeléshez képest a ksz pozíciója mindig a tagmondat élén van, tehát az előbbi mellérendelés, és ez alár: János alszik, pedig Peti klarinétozik.)
o	bár, ámbár, bárha, habár
o	noha, aért, azért, hogy…
o	jóllehet, ugyan, holott
o	ha… is
o	annak ellenére, annak dacára, h.
o	és az akár-, bár- előtagú ált. nm-ok
Példák:
Bár beteg volt, mégis elment kirándulni (állpH)
Nem bánom én, ha megharagszik is (T-i)
Nem baj az, ha haragszol is rám (A-i)
Nincs új cipője Zolinak sem, aki pedig egyetemre jár. (J-i)

2. Sajátos jelentéstartalmú mellékmondatok a mondatrészkifejtéstől elszakadva
2. 1. Hasonlító
•	két típusa szakadt el, ezeket nyomatékosító hasonlító m-oknak is nevezik:
o	főm-ot megelőzve rendszerint a csvést egy hasonló vagy ellentétes eset felemlítésével nyomósítják:  [ÚGY] Vannak szép köntösbe bújtatott ostobaságok, mint ahogy vannak igen jól öltözött ostobák. – ezek mellér. értékűek, át is alakíthatók mellérendeléssé
o	álhasonlító mm-ok, melyek a B vagy más személy véleményét fejezik ki, vmely közös tudati tartalékra utalnak, gr-ailag el is hagyhatók, komm. értékűek (mint tudjuk, ahogy mondtad, mint eemlítettük, ahogy mondani szokták, mint XY írja)

2. 2. Következményes
•	Itt is két típus szakadt el: előtérbe került a következményességben is fellelhető ok-okozati viszony
o	a tagm. határra került úgy USz és a hogy KSZ úgyhogy KSZ-ként a következtető mellér. vmely KSZ-vel cserélhető fel: Sietett úgy, hogy megizzadt → Sietett, úgyhogy (ezért/tehát) megizzadt. Teljesen elaszakadt: Nem adtam be idejében a pályázatot, úgyhogy nem is várhatunk semmilyen pénzbeli támogatást.
o	Szónoki kérdések utáni következményes mm-ok magyarázó jellegűvé válhatnak, megindokolják a kérdés feltevését: Hova tetted az eszedet, hogy ekkora butaságot csináltál? (vö. Hova tetted az eszedet, hiszen nagy butaságot csináltál?)

2. 3. Feltételes
•	Sok típusa függetlenedett, pl. 
o	a B bizonytalan a feltétel és a köv. megvalósulásában, az Á felt. mód jelen idejű: Ha elmehetnék egy hétre vhová, ki tudnám magamat pihenni.
o	A B tudja, hogy a közlés idejekor a feltétel nem áll fenn, de lehetségesnek tartja a bekövetkeztét: Ha férjhez mész, neked adom a nagymama étkészletét. STB.

2. 4. Megengedő
•	A leginkább elszakadt, bonyolult csoport, mert a megengedésről a szakirodalom sokfélét írt, rendszerint fonák okságot fejez ki.
•	A meszorító utótagú ellentétes mellérendeléshez hasonlít, a kifejezett tartalmi viszony azonos, a különbség: a mellérendelő esetben a tagmondatsorrend kötött, a KSZ a 2. tagmondatban áll. Az alárendelésben nincs ilyen kötötség, de fontos, hogy az oksági viszony megfordulásával az okozat-ok viszonynak nincs mellérendelő megfelelője. 
•	A KSZ-ek itt uazok, mint a mrészkifejtő megengedésnél, változatos, van ilyen is: ugyan, ám
Elkészítette a munkát, bár sokat morgolódott közben.
Még kémiára is oktatta, pedig ahhoz ő sem értett,
Bármennyire nehéz, a megoldást én a válásban látom.
Hiába hízelegsz, nem adok csokit.