BMR 2781 – GRAMMATIKALIZÁCIÓ (SZAKSZEMINÁRIUM) 
	2009/2010 őszi félév	
Dér Csilla Ilona egy. doc.

Tematika
1.	Bevezetés, a grammatikalizáció fogalma, meghatározásai. Általános nyelvészeti szempontú megközelítés. Bemutatás példákon keresztül.
2.	A grammatikalizációkutatás rövid története. A jelentősebb kutatók és munkák.
3.	A grammatikalizáció elhatárolása más nyelvváltozásoktól 1. 
4.	A grammatikalizáció elhatárolása más nyelvváltozásoktól 2.
5.	A grammatikalizációs paraméterek és kritikájuk.
6.	Pragmatika és grammatikalizáció. A kognitív grammatikalizációkutatás.
7.	Grammatikalizációs folyamatok a magyar nyelvben: toldalékmorfémák 1.
8.	Grammatikalizációs folyamatok a magyar nyelvben: toldalékmorfémák 2.
9.	Grammatikalizációs folyamatok a magyar nyelvben: viszonyszók 1. (névutók)
10.	Grammatikalizációs folyamatok a magyar nyelvben: viszonyszók 2. (igekötők)
11.	Grammatikalizációs folyamatok a magyar nyelvben: viszonyszók 3. (segédigék, névelők)
12.	Grammatikalizációs folyamatok a magyar nyelvben: viszonyszók 4. (kötőszók, partikulák)
13.	Diskurzusjelölők grammatikalizációja.
14.	Összefoglalás.

Ajánlott magyar nyelvű irodalom
Bárczi Géza – Benkő Loránd – Berrár Jolán 1967. A magyar nyelv története. Budapest: Tankönyvkiadó. (Bármelyik későbbi kiadás is jó!) 
Benkő Loránd (főszerk.) 1991–1995. A magyar nyelv történeti nyelvtana I., II/1. és II/2. Budapest, Akadémiai Kiadó. 
Dér Csilla Ilona 2004. Határok nélkül: a grammatikalizáció státusáról. Nyelvtudományi Közlemények 101. 182–194.
Dér Csilla Ilona 2005. Diskurzusszerveződés és grammatikalizáció. In: Nyelvtudományi Közlemények 102. 247–264.
Dér Csilla Ilona 2006. A diskurzusjelölők kialakulásáról a grammatikalizációs paraméterek tükrében. In: Mártonfi Attila – Papp Kornélia – Slíz Mariann (szerk.). 101 írás Pusztai Ferenc tiszteletére. Budapest, Argumentum, 83–88.
Dér Csilla Ilona 2008. Grammatikalizáció. Nyelvtudományi Értekezések 158. Budapest: Akadémiai.
Forgács Tamás 1999. Bővítmények grammatikalizálódásának és lexikalizálódásának kérdései az igevalencia szemszögéből. In: Büky László – Forgács Tamás (szerk.). A nyelvtörténeti kutatások újabb eredményei I. Magyar és finnugor mondattörténet. Szeged, JATE Magyar Nyelvészeti Tanszék, 23–44.
Forgács Tamás 2003. Lexikalizálódási és grammatikalizálódási folyamatok frazeológiai egységekben. In: Magyar Nyelv 99. 259–273, 412–427.
Gugán Katalin 2006. A szintaktikai változások feltételezett egyirányúságáról. Nyelvtudományi Közlemények 103: 61–74.
Gugán Katalin 2008. A központi segédigék története a középmagyar korpusz tükrében. In: Haader Lea – Horváth László (szerk.) Tanulmányok a középmagyar kor mondattana köréből. Budapest: Tinta. 64–76.
Haader Lea 2001. Mikrodiakrónia és változásvizsgálat (az összetett mondatokban). In: Magyar Nyelvőr. 125: 354–371.
Haader Lea 2008. Az alárendelő mondatok változási irányairól. Haader Lea – Horváth László (szerk.) Tanulmányok a középmagyar kor mondattana köréből. Budapest: Tinta. 77–87.
Honti László 2001. A magyar igekötő: nyelvünk kései jövevénye? In: Bakró-Nagy Marianne – Bánréti Zoltán – É. Kiss Katalin (szerk.): Újabb tanulmányok a strukturális magyar nyelvtan és a nyelvtörténet köréből. Kiefer Ferenc tiszteletére barátai és tanítványai. Budapest: Osiris. 357–367.
Horváth Katalin 1999. Grammatikalizáció és szófejtés. Hozzászólás -hat/-het képzőnk keletkezéséhez. In: Kugler Nóra – Lengyel Klára (szerk.). Ember és nyelv. Tanulmánykötet Keszler Borbála tiszteletére.Budapest, ELTE BTK, 160–164.
Horváth Katalin 2000. Mellérendelő szószerkezetek szerepe grammatikai morfémák kialakulásában. Hogyan keletkezhetett -kál, -kél képzőnk? In: Földi Éva – Gadányi Károly (szerk.). Vox Humana. Bolla Kálmán professzor hetvenedik születésnapjára. Budapest, ELTE BTK Fonetika Tanszék, 215–221.
Horváth Katalin – Ladányi Mária (szerk.) 1993. Állapot és történet – szinkrónia és diakrónia – viszonya a nyelvben. ELTE BTK Általános és Alkalmazott Nyelvészeti Tanszék, Budapest
Kiss Jenő – Pusztai Ferenc (szerk.) 2003. Magyar nyelvtörténet. Budapest: Osiris Kiadó. 
Ladányi Mária 1993. Az igekötővé válás tényezői. In: Horváth Katalin – Ladányi Mária (szerk.). Állapot és történet – szinkrónia és diakrónia – viszonya a nyelvben. Budapest, ELTE BTK Általános és Alkalmazott Nyelvészeti Tanszék, 129–136.
Ladányi Mária 1998. Jelentésváltozás és grammatikalizáció – kognitív és szerves nyelvelméleti keretben. In: Magyar Nyelv 94. 407–423.
Ladányi Mária 1999. Poliszémia és grammatikalizáció. In: Gecső Tamás (szerk.). Poliszémia, homonímia. Segédkönyvek a nyelvészet tanulmányához II. Budapest, Tinta, 124–134.
Ladányi Mária 2005. A grammatikalizáció kutatása és a modern nyelvelméletek. In: Uráli grammatizáló (2003. szeptember 4–6.). Budapest Uráli Műhely 4. Budapest, MTA Nyelvtudományi Intézet, 7–32.
D. Mátai Mária 2007. A magyar szófajtörténet általános kérdései. Nyelvtudományi Értekezések 157. Budapest: Akadémiai.

Ajánlott külföldi irodalom
Haspelmath, Martin 1998. Does grammaticalization need reanalysis? In: Studies in Language 22/2: 315–351. (http://email.eva.mpg.de/~haspelmt/1998gre.pdf)
Haspelmath, Martin 2002b. On Directionality in Language Change with Particular Reference to Grammaticalization. http://email.eva.mpg.de/~haspelmt/Directionality.pdf
Heine, Bernd – Claudi, Ulrike – Hünnemeyer, Friederike 1991. Grammaticalization: a conceptual framework. The University of Chicago Press, Chicago – London
Heine, Bernd – Traugott, Elisabeth Closs (eds) 1991. Approaches to grammaticalization 1–2. Typological studies in language 19. John Benjamins, Philadelphia – Amsterdam.
Heine, Bernd 2003. Grammaticalization. In: Joseph, Brian D. – Janda, Richard D. (eds). The Handbook of Historical Linguistics. Blackwell Handbooks in Linguistics. Blackwell Publishing, Oxford. 575–601.
Hopper, Paul J. – Traugott, Elisabeth C. 2003. Grammaticalization. Second Edition. Cambridge Textbooks in Linguistics. Cambridge University Press, Cambridge
Lehmann, Christian 1982. Thoughts on Grammaticalization: A Programmatic Sketch. Arbeiten des Kölner Universalien-Projekts 48. Universität zu Köln, Institut für Sprachwissenschaft, Cologne
Lehmann, Christian 2005. Theory and Method in Grammaticalization. In: Zeitschrift für Germanistische Linguistik 32/2: 152–187. http://www.uni-erfurt.de/sprachwissenschaft/personal/lehmann/CL_Publ/Theory&method_in_grammaticalization.pdf. Megjelent 2005-ben.
McMahon, April 1994. Understanding Language Change. Cambridge University Press, Cambridge
McMahon, April 2002. Approaches to Language Change. Summer School Düsseldorf.  http://www.phil-fak.uni-duesseldorf.de/summerschool2002/McM4.pdf
Newmeyer, Frederick J. 2001. Deconstructing grammaticalization. In: Language Sciences 23:187–229.
Traugott, Elizabeth C. 1999. From Subjectification to Intersubjectification. http://www.stanford.edu/~traugott/papers/subject2intersubject.pdf
Traugott, Elizabeth C. 2001. Legitimate counterexamples to unidirectionality. http://www.stanford.edu/~traugott/papers/Freiburg.Unidirect.pdf
Traugott, Elizabeth C. 2003. Constructions in Grammaticalization. In: Joseph, Brian D. – Janda, Richard D. (eds). The Handbook of Historical Linguistics. Blackwell Publishing, Malden–Oxford–Melbourne–Berlin. 624–647.
Traugott, Elizabeth C. 2004. Exaptation and grammaticalization. In: Akimoto, Minoji (ed.). Linguistic Studies Based on Corpora. Hituzi Syobo Publishing Co., Tokyo. 133–156. (http://www.stanford.edu/~traugott/papers/Traugott.Exapt.pdf)

Számonkérés: Referátum tartása, aktív órai részvétel, max. 3 igazolatlan hiányzás.