DISKURZUSELEMZÉS 2. HANDOUT (2009. 04. 25.)

I. KOHÉZIÓ (Beaugrande, Robert de – Dressler, Wolfgang 2000. Bevezetés a szövegnyelvészetbe. Budapest: Corvina, 4. fejezet)
A mondatan fő egységei függőségi viszonyminták, melyek a következők:
•	CSOPORT (phrase): egy fej és legalább egy tőle függő elem együttese
•	TAGMONDAT (clause): olyan egység, amelyben legalább 1 fn vagy fn-i csport és egy vele egyeztetett ige v. igei csoport van
•	MONDAT (sentence): olyan elhatárolt egység, amelyben legalább egy nem-alárendelt tagmondat van.
Eszközök, melyek a szövegfelszínt egyszerűbbé teszik:
•	VISSZATÉRÉS: elemek v. minták egyszerű megismétlése 
Sok házba betört a víz – azt mondhatnám, majdnem mindegyikben víz van. Egyszerűen víz alatt van minden.
János hazaszaladt és János hazaszaladt. 
•	RÉSZLEGES VISSZATÉRÉS: a már használt elemek áttolása egy másik osztályba (pl. főnévből igévé), pl. A sült banánhéjból készült híres felhőkarcoló tövében… A banánkarcolótól délre…
•	PÁRHUZAM: a szerkezet (felszíni alakzat) megismétlése új elemekkel kitöltve: Kizsákmányolta a tengereinket, kirabolta a partjainkat, leégette a városainkat.
•	PARAFRÁZIS: a tartalom megismétlése más szerkezetekkel, pl. gyilkos = aki kiolt egy életet.
Florida állam törvényei megtiltják, hogy telefonon keresztül „bmely megjegyzés, kívánság, javaslat vagy ajánlat [tétessék], amely obszcén, züllött, fajtalan, szennyes vagy trágár [volna]”. 
•	SZÓMÁSOK (proforms) használata: tartalmas elemek helyettesítése rövid helyfoglalókkal, amelyeknek önálló tartalmuk nincs (pl. névmások, igemások stb.).
o	NÉVMÁSOK (ANAFORA, KATAFORA), IGEMÁS, NÉVMÁSI KIEGÉSZÍTŐ (A mai napig szégyellem, hogy nem ugrottam fel és nem bilincseltem meg, ott és akkor. Ha csak egy csipetnyi testi bátorság lett volna benne, ezt tettem volna. [I should have done so.]), NÉVMÁSI MÓDOSÍTÓ: (Az ilyen emberek nem szoktak…[such men] 
•	ELLIPSZIS: tartalom és szerkezet együttes megismétlése, de úgy, hogy a felszíni kifejezések egy részét kihagyjuk.
Mine be thy love, and thy love’s use [be] their treasure (Shakespeare: XX. szonett). 	Szabó L. fordítása: Használják ők, s legyen enyém szerelmed, szó szerint ’szerelmed 	használata legyen az ő kincsük’
He was so tired that HE went to sleep. 
•	IGEIDŐ és IGESZEMLÉLET (ASPEKTUS): az eseményeket (különböző) perspektívákban fejezzük ki, pl.
•	The beacon flashed. ’A jelzőfény felvillant/villogott’ – pontszerűség jellemzi az időt
•	The beacon kept flashing. ’A jelzőfény (egyre) villogott’ – az esemény többrészes egység, amely  az idő korlátozatlan szakaszára terjed ki.
•	The beacon flashed five times in a row. ’A jelzőfény egymás  után ötször felvillant.’ – az esemény többrészes egység, de meghatározott időbeli határai vannak
•	KÖTŐSZAVAK: az események v. helyzetek közötti viszonyok jelzésének eszköze a KÖTÉS (junkció), ekkor kötőszókat (junktívumokat) használunk. 4 fő típusa van:
o	KAPCSOLATOS KÖTÉS  (konjunkció)
o	VÁLASZTÓ KÖTÉS (diszjunkció): 
o	ELLENTÉTES KÖTÉS (kontrajunkció) 
o	ALÁRENDELŐ KÖTÉS (szubordináció)
•	A kifejezéseket tartalmuk fontosságának vagy újdonságának jelzésére sorba is állíthatjuk, ez a FUNKCIONÁLIS MONDATPERSPEKTÍVA. 
•	Beszélt szövegekben az INTONÁCIÓ jelezheti a tartalom fontosságát/új voltát (TÓNUS, HANGFEKVÉS)
***
A DISKURZUSJELÖLŐK
Gábor tényleg elvette Gizit feleségül?
Tényleg, Gábor elvette Gizit feleségül?
Ennyi szóval azért jobb verset is lehetett volna írni.
Szóval mennyibe is került az a könyv?
Pistike, érted a feladatot?
Tudod te, milyen nehéz volt jegyet szereznem?
Aztán bejött, érted, rámnézett, tudod, én meg direkt nem figyeltem oda.
Hogyan mondaná egy szóval, hogy „nagyon okos”?
Peti csak beszélt, beszélt, alkudozott, úgy tett, mintha nem is érdekelné annyira a lakás, egyszóval, végül is megvette a kérót.

Fő funkciójuk az, hogy „az általuk bevezetett S2 szegmens és az azt megelőző S1 szegmens interpretációja közti viszonyt jelzik” (Fraser 1999: 931), ábrázolva: S1. DJ + S2 (i. m. 938)
Funkciók: textuális, illetve interakcionális (pl. attitűdjelölő) funkció
o	szemantikai-pragmatikai jellemzők: nem-propozicionális jelleg; procedurális jelentés (= nem-kompozicionális jelleg); multifunkcionalitás; kontextusfüggőség;
o	formális-szintaktikai jellemzők: opcionalitás; szintaktikai függetlenség; bevezető pozíció; változó hatókör;
o	stilisztikai jellemzők: magas gyakoriság; oralitás; stigmatizáció 

***
GRICE, H. Paul: A társalgás logikája (In: Pléh Csaba – Síklaki István – Terestyéni Tamás
(szerk.) 1997. Nyelv, kommunikáció, cselekvés. Budapest: Osiris. (Későbbi kiadásai is jók!)
Együttműködési alapelv (Cooperative Principle): „legyen adalékod a társalgáshoz olyan, amilyet azon a helyen, ahol megjelenik, annak a beszélgetésnek elfogadott célja vagy iránya elvár, melyben éppen részt veszel.”
A mennyiség maximája
1. Hozzájárulásod legyen a kívánt mértékben informatív (a társalgáspillanatnyi céljai
szempontjából).
2. Hozzájárulásod ne legyen informatívabb, mint amennyire szükséges.
A minőség maximája
1. Ne mondj olyasmit, amiről úgy hiszed, hogy hamis.
2. Ne mondj olyasmit, amire nézve nincs megfelelő evidenciád.
A viszony maximája
Légy releváns!
A mód maximája
1. Kerüld a kifejezés homályosságát!
2. Kerüld a kétértelműséget!
3. Légy tömör (kerüld a szükségtelen bőbeszédűséget)!
4. Légy rendezett!

NEMESI Attila László (Benyomáskeltési stratégiák a társalgásban. In: Magyar Nyelvőr 2000 (96): 418–436.) összefoglalása Leech udvariassági elméletéről: